Кримська криза та російсько-українська війна: погляд із позиції політичного неореалізму - Баскакова, А. С.; Баскакова, Анна Сергіївна; Baskakova, Anna S. (Одеса, 2021)
У статті проведено комплексний аналіз особливостей використання теоретико-концептуального та методологічного інструментарію такого наукового напряму в міжнародно-політичній науці, як політичний неореалізм, для дослідження Кримської кризи та початку українсько-російського збройного протистояння. Стверджується, що Кримська криза 2014 року та початок збройного російсько-українського протистояння викликані не лише реакцією Росії на події в Україні та зміною її зовнішньополітичних орієнтирів, але й такими міжнародно-політичними чинниками, як: експансія демократичних цінностей з боку США та країн Західної Європи на країни світу, які раніше входили до зони геополітичної відповідальності Москви та прагнення Вашингтона вирішувати питання власної безпеки, не беручи до уваги інтереси інших держав сучасного світу, що породжує ще більшу анархічність міжнародної політики, конфліктність самої структури та спонукає інші держави до вжиття заходів протидії з метою підвищення рівня власної захищеності та забезпечення реалізації інтересів національної безпеки. Особливої актуальності проблема дослідження набуває в зв’язку із потребою у концептуалізації протистояння між Україною та Росією з точки зору політичного неореалізму. Основна ідея полягає в тому, чи може втручання Росії у внутрішні справи пострадянських країн та порушення нею територіальної цілісності цих держав бути визнане легітимним з точки зору політичного неореалізму. Метою дослідження є аналіз Кримської кризи та початку українсько-російського збройного протистояння з використанням такого наукового напряму в міжнародно-політичній науці, як політичний неореалізм. Щодо окупації Криму та збройного протистояння на Сході України, то неореалісти використовують теорію «балансу загроз» для пояснення дій РФ. До прямого порушення норм міжнародного права з боку Москви призвели не лише неоімперські амбіції, а й бажання стримати розширення НАТО на схід, експансію демократичних цінностей з боку США на пострадянський простір. Незалежно від типу політичного режиму, захист інтересів Росії є зрозумілим з точки зору теорії політичного неореалізму: вона вбачає проблему для себе у використанні «української карти» для остаточної експансії демократичних цінностей на пояс геополітичних інтересів Росії з метою подальшого розширення демократії вже вглиб Росії і в такий спосіб підриву її авторитарного політичного режиму, зміни влади та встановлення демократичного уряду.

A comprehensive analysis of the peculiarities of the use of theoretical, conceptual and methodological tools of such a scientific field in international political science as political neorealism to study the Crimean crisis and the beginning of the Ukrainian-Russian armed confrontation was carried out in the article. It is claimed that the Crimean crisis (2014) and the beginning of the armed Russian-Ukrainian confrontation was caused not only by Russia’s reaction to the events in Ukraine and changes in its foreign policy orientations. Also, by such international political factors as the expansion of democratic values by the United States and Western Europe to states that were a part of Moscow’s geopolitical responsibility and Washington’s desire to resolve its own security issues. Moreover, without taking into account the interests of other states in the modern world, which creates even more anarchy in international politics, conflicting of structure and encourages other states to take actions in order to increase the level of self-protection and ensure the realization of national security interests. The problem of research becomes especially relevant in connection with the need to conceptualize the confrontation between Ukraine and Russia in terms of political neorealism. The basic idea is whether Russia’s interference in the internal affairs of the post-Soviet countries and its violation of the territorial integrity of these states can be recognized as legitimate in terms of political neorealism. The aim of the study is to analyze the Crimean crisis and the beginning of the Ukrainian-Russian armed confrontation using the scientific direction in international political science as political neorealism. Regarding the occupation of Crimea and the armed confrontation in Eastern Ukraine, the neorealists use the “threat balance” theory to explain the actions of Russia. Moscow’s direct violation of international law was led not only by neo-imperial ambitions, but also by a desire to curb NATO’s eastward expansion by expanding US democratic values into the post-Soviet space. Regardless of the type of political regime, the protection of Russia’s interests is understandable from the point of view of the theory of political neorealism: it sees a problem in using the “Ukrainian card” for the final expansion of democratic values into Russia’s geopolitical interests in order to further expand democracy deep into Russia and thus undermine its authoritarian political regime, change of power and establish a democratic government.
Баскакова А. С. Кримська криза та російсько-українська війна: погляд із позиції політичного неореалізму / А. С. Баскакова// Актуальні проблеми філософії та соціології : Науково-практичний журнал / Голов. ред. С. Г. Секундант, відпов. ред. Д. В. Яковлев ; Міністерство освіти і науки України ; Національний університет "Одеська юридична академія". - Одеса, 2021. - Вип. 29. - С. 93-99. DOI https://doi.org/10.32837/apfs.v0i29.966
Keywords: політичний неореалізм; Кримська криза; російсько-українська війна; зона геополітичної відповідальності; анархічність сучасної системи міжнародних відносин; США/НАТО; ЄС; political neorealism; Crimean crisis; Russian-Ukrainian war; zone of geopolitical responsibility; anarchy of the modern system of international relations; USA/NATO; EU; Research Subject Categories::SOCIAL SCIENCES::Social sciences::Political science::Peace and conflict research; Research Subject Categories::SOCIAL SCIENCES::Social sciences::Political science; Research Subject Categories::SOCIAL SCIENCES::Social sciences::Political science::Empirical conflict research