Образ держави та його різновиди - Волянюк, Тетяна Анатоліївна (Одеса, 2023)
Дисертаційна робота присвячена визначенню теоретико - правових та практичних аспектів образу держави та його різновидів, є першим комплексним загальнотеоретичним порівняльним ( з урахуванням досвіду зарубіжних країн) дослідженням різновидів образу держави в сучасному українському суспільстві.

У розділі 1 Історико-теоретичні та методологічні засади образу держави автором зазначено ґенезу поняття образу держави, підходи до розуміння образу держави, сутність зміст та особливості образу держави. Поняття «образ держави» має давню ґенезу в контексті розвитку теорії держави і права та політичної філософії. Ґенеза поняття утворює державу віддзеркалює його еволюцію від античних філософських обговорень до сучасних досліджень, де воно розглядається як складне та багатогранне поняття, що включає політичні, правові, соціальні та культурні аспекти держави.

Проблематика образу держави є комплексною та міждисциплінарною, тому потребує вивчення різних підходів до дослідження цієї теми. Кожен із підходів відповідно до предмету та методу відповідної науки по різному визначає поняття образу держави, що ускладнює формулювання єдиного його визначення. У роботі зазначені наступні підходи: філософський підхід, антропологічний підхід, психологічний підхід, просторово-географічний підхід та економічний (маркетинговий) підхід.

Описано основні складові поняття образу держави: політичний образ, економічний, соціокультурний образ, інноваційний образ, міжнародний образ.

Здійснено аналіз поняття «образу держави», відмежовано його від інших суміжних понять таких як «імідж держави» та «бренд держави», в результаті чого автором було надано авторське визначення поняття «образ держави».

Образ держави та імідж держави є поняттями, що співвідносяться, однак вони мають різний акцент та використовуватися в різних контекстах.

Взаємодія образу держави та іміджу держави виникає в тому, що спосіб управління може бути одним з інструментів формування іміджу. Якщо держава активно працює над вдосконаленням свого образу через конкретні дії та стратегії, це може впливати на те, як її сприймає міжнародне співтовариство, формуючи певний імідж.

Вказано, що важливу роль при дослідженні образу держави відіграють теорії походження держави, їх взаємозв'язок обґрунтований тим фактом, що теорії походження держави намагаються пояснити, звідки виникла держава та її місце у суспільстві, що впливає на сприйняття та концептуалізацію держави людьми в кожному конкретному суспільстві.

Наприклад, теорія соціального договору може вплинути на образ держави, розглядаючи її як інструмент забезпечення порядку захисту і прав громадян. Теорії походження держави можуть вплинути на спосіб, яким індивіди сприймають державу і формують образ держави.

Таким чином, взаємозв'язок між теоріями походження держави і образом держави виникає в тому, що теорії походження дають теоретичну основу для розуміння природи і ролі держави, що впливає на сприйняття держави суспільством і формування образу держави в уявленнях населення.

В контексті останніх подій в Україні звернуто окрему увагу на образ держави-агресора та держави-жертви. Так, їх образ вказує на сприйняття ролі та взаємодії між державами в міжнародних відносинах, особливо в контексті конфліктів або нападів. У вищевказаному структурному зрізі образу держав звернуто увагу і на образи держав ворогів та союзників. Окрему увагу приділено дослідженню наддержав.

З огляду на те, що перші держави та право виникають ще у стародавньому світі, то дослідження становлення і розвитку образу держав здійснено відносно таких історичних епох, як: стародавній світ, середні віки, новий час та новітній час. Враховуючи неможливість стислого дослідження образу всіх держав у всі чотири вищевказані епохи, акцент у дослідженні зміщений здебільшого відносно держав на території України.

У розділі 2 Види образу держави та чинники які впливають на його формування зазначені чинники які впливають на формування образу держави та розроблена авторська типологія образів держави. Наголошено, що політична свідомість і культура є особливими чинниками при формуванні образу сучасної української держави адже забезпечують ефективний спосіб за допомогою якого громадяни беруть участь у політичному процесі й впливають на розвиток політичних інститутів та відповідних цінностей в Україні.

Системний аналіз запропонованих у сучасній науці визначень образу держави дозволив запропонувати його визначення як соціальнопсихологічного феномену, що є результатом відображення сутнісних характеристик держави, принципів та особливостей її функціонування в масовій політичній свідомості, вираженим у вигляді динамічної системи цінностей, уявлень, установок, очікувань, оцінок, детермінованих сукупністю екзогенно-ендогенних факторів.

Наголошено, що образ держави є ідеальною формою відображення в політичній свідомості населення діяльності державних інститутів влади у різних сферах внутрішнього та міжнародного життя, обумовлену менталітетом суспільства, національно-державною ідеєю, політичною свідомістю та культурою, а також національними інтересами.

Узагальнено, що політична культура активно впливає на формування образу держави в умовах воєнного стану. Включаючи в себе систему цінностей, переконань, практик і уявлень громадян щодо політики та держави, - політична культура умовах воєнного стану є особливо важливою для вірного сприйняття та реакції на дії держави.

Якщо політична культура визначається патріотизмом, підтримкою держави та солідарністю з іншими громадянами, то в умовах воєнного стану ця культура може сприяти образу держави як захисниці, яка бореться за безпеку та права своїх громадян. У такому випадку, спільна патріотична культура може сприяти єднанню суспільства та підтримці влади.

З іншого боку, в разі, коли політична культура включає в себе критичний погляд на дії держави, то в умовах воєнного стану виявляється більша схильність до критики та обмеження дій влади. Відповідно, - громадяни можуть ставити питання про необхідність конфлікту, питати про стратегію дій та вимагати відкритості від влади.

Відтак, політична культура відіграє значущу роль у формуванні образу держави в умовах воєнного стану, і вона відповідно може сприймати або критикувати дії держави в контексті воєнного конфлікту.

Віднесено рекламу до інструментів формування образу держави, адже вона може вплинути на сприйняття та поведінку громадян, а також на відносини держави з іншими країнами та міжнародним співтовариством.

Зокрема вона може створити певний публічний образ державних структур які матимуть наслідком створення позитивного образу держави в цілому як в очах власних громадян так і світу. Вказане включає в себе промоцію культурних та історичних цінностей, які асоціюються з державою, а також відображення сучасних досягнень та переваг для громадян.

Рекламні кампанії можуть впливати на сприйняття держави на міжнародній арені загалом. Так, вони можуть показувати державу як місце інвестицій, туризму або співпраці, що цілком ймовірно приверне нових іноземних інвесторів та туристів, сприятиме розвитку міжнародних відносин та міжнародній дипломатії.

З іншого боку реклама впливає на усвідомлення громадян щодо важливості громадянського суспільства. Вона дійсно може показати, як держава підтримує та розвиває громадянські ініціативи, чи враховує думку громадян і чи забезпечує їхні права та свободи.

Окрім того, вона відіграє значущу роль в публічній політиці, - реклама впливає на публічну політику шляхом сприяння обговоренню та висвітленню важливих питань, зокрема зміни клімату, охорони здоров'я, освіти та безпеки. Рекламні компанії можуть підтримувати державні програми та ініціативи.

Реклама впливає на самосвідомість громадян і почуття національної гордості. Вона заохочує громадян брати активну участь у житті держави, виявляти патріотизм та готовність служити громаді.

Також автором розроблено авторську типологію образів держави за наступними критеріями: 1) правовий, соціальний, політичний, економічний, міжнародний стан держави, 2) за мірою внутрішньої структурованості та автономії відносно середовища, 3) за визнанням народом, 4) за участю громадян у формуванні держави, 5) за ступенем інформатизації, 6)за сферою дії, 7) за взаємодією з навколишнім середовищем, 8) за ступенем полікультурності держави, 9) в залежності від показників економічної ефективності та конкурентоздатності економіки 10) по структурі зайнятості населення.

Одним із чинників формування образу держави автором зазначено глобалізацію. Описано яким чином глобалізація впливає на формування того чи іншого образу держави. Розкрито що, хоч глобалізаційні процеси і сприяють уніфікації, стандартизації та створенню наднаціональних правових механізмів однак варто відмітити і ті аспекти, які мають протилежний вплив на становлення образу держави, впливають на зміни в класичних характеристиках державного устрою.

У Розділі 3 Стан та перспективи формування образу сучасної держави йде мова про образ держави у сучасній науковій доктрині зарубіжних країн, трансформацію образу держави в зарубіжному законодавстві та про образ сучасної української держави.

Доктринальні та практичні аспекти образу зарубіжних держав відрізняються один від одного залежно від їхньої історії, культури, географічного положення та багатьох інших факторів. Образ держави визначається не лише тим, як вона сама себе бачить, але й тим, як її бачать інші країни та міжнародне співтовариство.

Так, різні зарубіжні держави можуть мати власні політичні ідеології та доктрини, які визначають основні цінності і принципи, на яких базується їхнє політичне керівництво. Наприклад, одні держави можуть висувати ідеї лібералізму та індивідуальних прав, тоді як інші можуть більше акцентувати на консерватизмі чи соціалізмі. Доктринальні аспекти також включають в себе ставлення зарубіжних держав до міжнародних відносин. Вказане може охоплювати питання миротворчості, дипломатії, суверенітету та інші аспекти зовнішньої політики. Багато держав мають свої власні економічні доктрини та моделі, які визначають їхній підхід до ринкових справ та соціального забезпечення.

Практичні аспекти образу сучасних зарубіжних держав включають їх публічну політику, законодавство та правову систему, економічний розвиток, соціальні програми та державну службу, а також зовнішні відносини і міжнародну співпрацю.

Визначено ряд німецькомовних дослідників та визнаних науковців у галузі правознавства й політології, які вивчають і описують образ держави, а саме: Вебер М. (Weber Max), Габермас Ю. (Habermas Jürgen), Дей О'Коннор С. (Day O'Connor Sandra), Жан-Жак Руссо, Кельзен Х. (Kelsen Hans), Лассаль Ф. (Ferdinand Lassalle), Нассбаум М. (Nussbaum Martha), Сандстром К. (Sunstein Cass), Трайб Л. (Tribe Laurence), Фолк Р. (Falk Richard), Шмідт К. (SchmittрCarl).

Образ держави в зарубіжному законодавстві зазвичай визначено через ряд правових та конституційних положень, які описують природу, структуру та функції держави.

Вказано, що образ держави у практиці правозастосування визначається тим, як вона діє у питаннях правосуддя, дотримання законів та гарантування прав і свобод своїх громадян і інших суб'єктів права. Той чи інший образ держави може виникати внаслідок дій владних органів, законодавства та судової системи.

Одним з основних аспектів образу держави у правозастосуванні є її здатність забезпечувати захист прав та свобод своїх громадян. Суди, правоохоронні органи та інші правозастосувальні інституції відповідають за гарантування конституційних та законних прав громадян.

Так, образ держави у правозастосуванні включає в себе зобов'язання забезпечувати справедливість та рівність перед законом для всіх громадян. Незалежно від соціального стану, раси, релігії чи інших характеристик, всі мають право на справедливий судовий процес та рівний доступ до правосуддя.
Keywords: Research Subject Categories::LAW/JURISPRUDENCE; держава; сучасна держава; ознаки держави; образ держави; принципи та особливості функціонування держави; державна політика; міжнародні відносини; публічна влада; євроінтеграція України; підходи щодо розуміння образу держави; засоби масової інформації; людиноцентризм; state; modern state; signs of the state; image of the state; principles and features of the functioning of the state; state policy; international relations; public power; European integration of Ukraine; approaches to understanding the image of the state; mass media; people-centrism