Концепт духовності в середньовічній ісламській філософії - Рахім, Амір Хуссейн; Рахим, Амир Хуссейн; Rahim, Amir Hussain (My University, 2017)
Термін «духовність» в ісламі означає зосередженість на внутрішньому, істотними ознаками духовності є віра, наука і знання. Віра є необхідним атрибутом людини, особливою відзнакою її розумної природи. Прагнення до знання оголошується істотною характеристикою духовної природи людини. Духовність людини також визначає моральність, яку ісламські філософи трактували крізь призму раціоналізму. Духовна активність людини пов’язується з її ставленням до власного життя та діяльності і розуміється як творче ставлення до світу, оточуючого середовища, суспільства, до самого себе, спрямоване на реалізацію певних цінностей та ідеалів. Соціально-ідейна спрямованість поглядів ісламських філософів ставила їхні знання на службу людині, звеличуючи її духовні й фізичні якості.

Ислам стал определяющей идейной основой новой цивилизационной парадигмы. Он предложил совершенно новые принципы осмысления окружающего мира и внутренней духовной жизни человека. Термин «духовность» в исламе означает сосредоточенность на внутреннем, существенными признаками духовности являются вера, наука и знания. С точки зрения ислама, духовный потенциал связан с верой в Аллаха, уровнем внутренней культуры, развитием ценностных ориентаций, стремлением жить гармоничной жизнью. Стремление к знанию объявляется существенной характеристикой духовной природы человека. Духовность человека также определяет нравственность, которую исламские философы трактовали сквозь призму рационализма: добродетель и нравственность неразрывно связаны с разумностью и рассудительностью. Еще одним атрибутом духовности является стремление к красоте, исламские философы утверждают необходимость подчинения красоты духовно-нравственному идеалу. В средневековой исламской философии поднимается вопрос духовной активности человека, которая связывается с его отношением к собственной жизни и деятельности. Духовная активность понимается как творческое отношение к миру, окружающей среде, обществу, к самому себе, направленная на реализацию определенных ценностей и идеалов. Социально-идейная направленность взглядов средневековых исламских философов ставила их знания на службу человеку, возвеличивая его духовные и физические качества. Определяя духовность как творческую силу человека, имманентно присущую ему потребность в самосовершенствовании, преодолении интеллектуальных и физических границ, поставленных природой, показывая потенциальную бесконечность становления человеческого духа, исламские философы призывают людей к духовной активности.

Islam has become the defining ideological basis of the new civilization paradigm. It proposed completely new principles for understanding the surrounding world and the inner spiritual life of a man. The term “spirituality” in Islam means a focus on the inner, essential signs of spirituality are faith, science and knowledge. The desire for knowledge is declared an essential characteristic of the spiritual nature of a man. Spirituality also determines the morality that Islamic philosophers interpreted through the prism of rationalism. Another attribute of spirituality is the desire for beauty, Islamic philosophers affirm the need to subordinate beauty to the spiritual and moral ideal. In medieval Islamic philosophy the question of man's spiritual activity is raised which is understood as a creative attitude to the world, the environment, society, to himself, aimed at the realization of certain values and ideals. The socio-ideological orientation of the views of medieval Islamic philosophers placed their knowledge at the service of a man, exalting his spiritual and physical qualities. Defining spirituality as the creative power of a man, immanently inherent in him the need for self-improvement, overcoming the intellectual and physical boundaries posed by nature, showing the potential infinity of the formation of the human spirit, Islamic philosophers call people to spiritual activity.
Рахім А. Х. Концепт духовності в середньовічній ісламській філософії / А. Х. Рахім // Актуальні проблеми філософії та соціології: Науково-практичний журнал / Голов. ред. Д. В. Яковлев; відпов. секретар І. В. Шамша; Міністерство освіти і науки України; Національний університет "Одеська юридична академія". - Одеса, 2017. - Вип. 19. - С. 132-135.
Keywords: ісламська філософія; духовність; калам; аль-фальсафа; суфізм; тасаввуф; раціоналізм; моральність; прекрасне; духовна активність; досконала людина; исламская философия; духовность; калам; аль-фальсафа; суфизм; тасаввуф; рационализм; моральность; прекрасное; духовная активность; совершенный человек; Islamic philosophy; spirituality; kalam; al-falsafa; sufism; tasawwuf; rationalism; morality; beautiful; spiritual activity; perfect person