Επιστημη – science – wissenschaft: до проблеми культурно-філософської визначеності поняття «наука» - Попов, В. Ю.; Попов, Володимир Юрійович; Popov, Volodymyr Y.; Попова, Олена Вікторівна; Попова, О. В.; Popova, Olena V. (Одеса, 2021)
У статті здійснено аналіз ґенези та інтерпретацій поняття «наука» в давньогрецькій, латинській, французькій, британській та німецькій культурно-філософських традиціях. Показано, що відмінності в розумінні цього поняття пов’язані з соціально-історичними і духовно-релігійними особливостями розвитку цих національних культур. Зокрема, проаналізовано сенс та значення давньогрецького поняття “επιστημη”, показано його відмінності від концептів “δόξα” та “τέχνη”. Вказано на провідну роль розуміння επιστημη Аристотелем та вплив його інтерпретації на латинсько-середньовічний концепт “scientia”. У статті доводиться, що сучасного тлумачення поняття «наука» набуло після першої наукової революції. Унаслідок докорінної зміни картини світу відбувся переворот у розумінні науки як головного знаряддя осягнення світу та його підкорення. У статті показано основні відмінності в критеріях науковості знання в британській, французькій та німецькій парадигмах. Вказано на експериментальне підтвердження, логічне обґрунтування та систематичність як три головних критерії європейської раціональності. У роботі простежуються виникнення та трансформації поняття “Wissenschaft” в німецькому науковому лексиконі. Вказано на докорінні відмінності між європейською наукою – science – та німецьким поняттям “Wissenschaft”, що охоплювало як природниче, так і гуманітарне знання. У роботі аналізується специфіка розуміння Wissenschaft-науки в концепціях І. Канта, В. Дільтая, В. Віндельбанда, Е. Гуссерля. Стверджується, що саме широке розуміння науковості, тісний зв’язок з освітою – Bildung, уособленням якої є університет Гумбольдта, та державна підтримка зі збереженням академічної свободи призвели до розквіту німецької науки наприкінці ХІХ – на початку ХХ століття. У статті вказується, що зовнішні соціально-політичні події (поразки в світових війнах, панування тоталітарного режиму) та внутрішні суперечності призвели до втрати німецькою наукою лідерських позицій. У роботі вказується, що в сучасному глобалізованому світі відбувається уніфікація розуміння науки та критеріїв науковості. Цьому сприяє домінування США в наукових дослідженнях, що призводить до формування єдиної мови наукового спілкування та єдиних технократично-інструментальних підходів до науки як провідної сили технічного та соціального прогресу.

The article analyzes the genesis and interpretation of the concept of “science” in the ancient Greek, Latin, French, British and German cultural and philosophical traditions. It is shown that the differences in the understanding of this concept are related to the socio- historical and spiritual-religious features of the development of these national cultures. In particular, the meaning and significance of the ancient Greek concept of “επιστημη” are analyzed, its differences from the concept of “δόξα” and “τέχνη” are shown. The leading role of Aristotle’s understanding of επιστημη and the influence of its interpretation on the Latin-medieval concept of “Scientia” are pointed out. The article proves that the modern interpretation of the concept of “science” acquires after the first scientific revolution. As a result of a radical change in the picture of the world there is a revolution in the understanding of science as the main tool for understanding the world and its conquest. The article shows the fundamental differences in the criteria of scientific knowledge in the British, French and German paradigms. Experimental confirmation, logical substantiation and systematicity are pointed out as the three main criteria of European rationality. The paper traces the emergence and transformation of the concept of “Wissenschaft” in the German scientific lexicon, points to the fundamental differences between European science and German “Wissenschaft”, which covered both natural and human knowledge. The paper analyzes the specifics of understanding “Wissenschaft-science” in the concepts of I. Kant, W. Dilthey, W. Windelband, E. Husserl. and state support while preserving academic freedom led to the flourishing of German science in the late nineteenth and early twentieth centuries. The article points out that external socio-political events (defeats in world wars, the rule of the totalitarian regime) and internal contradictions have led to the loss of German leadership positions. The paper points out that in the modern globalized world there is a unification of understanding of science and criteria of scientificity. This is facilitated by the dominance of the United States in scientific research, which leads to the formation of a single language of scientific communication and a single technocratic-instrumental approaches to science as a leading force of technical and social progress.
Попов В. Ю. Επιστημη – science – wissenschaft: до проблеми культурно-філософської визначеності поняття «наука» / В. Ю. Попов, О. В. Попова // Актуальні проблеми філософії та соціології : Науково-практичний журнал / Голов. ред. С. Г. Секундант, відпов. ред. Д. В. Яковлев ; Міністерство освіти і науки України ; Національний університет "Одеська юридична академія". - Одеса, 2021. - Вип. 32. - С. 91-97. DOI https://doi.org/10.32837/apfs.v0i32.1032
Keywords: επιστημη; scientia; натурфілософія; science; позитивізм; Wissenschaft; Bildung; університет Гумбольдта; Naturwissenschaften; Geisteswissenschaft; номотетичні методи; ідеографічні методи; cience; επιστημη; scientia; natural philosophy; science; positivism; Wissenschaft; Bildung; Humboldt University; Naturwissenschaften; Geisteswissenschaft; nomothetic; Research Subject Categories::HUMANITIES and RELIGION::History and philosophy subjects::Philosophy subjects