Теоретичні аспекти визначення поняття «адміністративна реформа» - Черних, Євген Миколайович; Черних, Є. М.; Черных, Евгений Николаевич; Chernykh, Yevhen M.; Камардіна, Юлія Вікторівна; Камардіна ., Ю. В; Kamardina, Yuliia V. (Одеса : Гельветика, 2020)
Стаття відбиває стан проблематики визначення поняття адміністративної реформи в національній доктрині, спрямована на узагальнення і критичний аналіз наукових напрацювань щодо пошуку найбільш повної дефініції й уточнення ознак адміністративної реформи. За наявності значної кількості наукових досліджень зазначена відсутність нормативно-правового та загальновизнаного наукового визначення поняття адміністративної реформи. Виявлення смислу поняття адміністративної реформи здійснюється через встановлення значення його складових термінів – «реформа» й «адміністративна», уточнення понятійних ознак. Інтерпретація поняття «реформа» загалом не викликає нерозв’язаних проблем, на відміну від поняття «адміністративна», значення якого встановлюється через поняття державного, або публічного, управління, що само є прикладом дискусій. У статті зауважено, що визначення поняття адміністративної реформи науковцями конструюються з урахуванням таких взаємопов’язаних внутрішніх компонентів, як мета, об’єкт, предмет, суб’єкти, засоби (або шляхи) та зміст. Найбільш складним для визначення компонентом, на думку авторів, є об’єкт адміністративної реформи, який виявляється багатозначним, структурно складним та багатошаровим. Уточнено перелік основних ознак поняття адміністративної реформи: має надзвичайно широкий та складний власний об’єкт; засаднича детермінованість Конституцією України; стратегічна спрямованість на вищі соціальні та політико-правові ідеали; спрямованість на покращення керованості й ефективності системи державного управління; комплексність та системність; програмність, змістовна структурованість, послідовність; концептуальна обґрунтованість; має реорганізаційний та утворюючий характер; керованість і прогнозованість реформи як процесу; має відносно тривалий характер. Зроблено висновок, що адміністративна реформа – це системне явище, яка є сукупністю взаємопов’язаних елементів, що передбачає комплексність підходу до її визначення. Саме в цьому виявляється методологічна єдність науковців у питанні пошуку кращої дефініції. Утім, якщо виходити з багатокомпонентності концепту адміністративної реформи, кількості та складності його ознак, пошук вичерпного і водночас необтяжливого за конструкцією визначення, на думку авторів, виявляється нездійсненним завданням. Крім того, сподівання на вичерпне визначення концепту адміністративної реформи навряд чи обґрунтовано, оскільки його ядро, що становить поняття державного управління, само є зразком безкінечних пошуків абсолютної дефініції.

The articles highlights the condition of the problem of determining the concept of administrative reform in the national doctrine and aims to generalize and to critically analyze scientific findings in terms of searching for complete definition and to specify features of administrative reform.The article emphasizes that the process of determining a definition for the concept of administrative reform is devised by scientists, taking into consideration such interrelated components as the goal, the object, the subject, the performers, the methods (or the ways) and the content. In the authors’ view, the most complicated component to determine is the object of administrative reform which is ambiguous, structurally complicated and multilayered. The authors have specified the register of the main features for the concept of administrative reform, such as the extremely wide and complicated own object; legal justification in the Constitution of Ukraine; strategic orientation onto the highest social, political and legal ideals; orientation onto improvement of controllability and efficiency of the state government system; integrity and consistency; programmatic nature, substantiality from the viewpoint of content, consecutiveness; conceptual justifiability; reorganizational and creative character; controllability and predictability of the reform as a concept; relatively durable character. The consistency of the phenomenon of administrative reform presupposes multifaceted approach to determining thereof. It is here where the methodological unity of scientists in searching for a better definition is revealed. However, in the authors’ view, on the basis of the multi-component nature of the concept, the quantity and the complexity of its features, search of a comprehensive but structurally non-burdensome definition appears to be an unfulfilled assignment. Hopes for comprehensive determination of the concept of administrative reform are unlikely to be justifiable, since its core includes the concept of state government which is an example of everlasting search of an absolute definition.

Статья отражает проблематики определения понятия административной реформы в национальной доктрине, направленная на обобщение и критический анализ научных наработок по поиску наиболее полной дефиниции и уточнения признаков административной реформы. При наличии значительного количества научных исследований отмечено отсутствие нормативно-правового и общепризнанного научного определения понятия административной реформы. Выявление смысла понятия административной реформы осуществляется путем установления значения его составляющих терминов - «реформа» и «административная», уточнение понятийных признаков. Интерпретация понятия «реформа» в целом не вызывает нерешенных проблем, в отличие от понятия «административная», значение которого устанавливается через понятие государственного или общественного, управления, же является примером дискуссий. В статье отмечено, что определение понятия административной реформы учеными конструируются с учетом таких взаимосвязанных внутренних компонентов, как цель, объект, предмет, субъекты, средства (или пути) и содержание. Наиболее сложным для определения компонентом, по мнению авторов, является объект административной реформы, который оказывается многозначным, структурно сложным и многослойным. Уточнен перечень основных признаков понятия административной реформы: имеет чрезвычайно широкий и сложный собственный объект; основополагающая детерминированность Конституцией Украины; стратегическая направленность на высшие социальные и политико-правовые идеалы; направленность на улучшение управляемости и эффективности системы государственного управления; комплексность и системность; программность, содержательная структурированность, последовательность; концептуальная обоснованность; имеет реорганизационных и образующий характер; управляемость и прогнозируемость реформы как процесса; имеет относительно длительный характер. Сделан вывод, что административная реформа - это системное явление, которое представляет собой совокупность взаимосвязанных элементов, предполагает комплексность подхода к ее определению. Именно в этом проявляется методологическое единство ученых в вопросе поиска лучшей дефиниции. Впрочем, если исходить из многокомпонентности концепта административной реформы, количества и сложности его признаков, поиск исчерпывающего и одновременно необременительной по конструкции определение, по мнению авторов, оказывается невыполнимой задачей. Кроме того, надежды на исчерпывающее определение концепта административной реформы вряд ли обоснованно, поскольку его ядро, составляет понятие государственного управления, само является образцом бесконечных поисков абсолютной дефиниции.
Черних Є. М. Теоретичні аспекти визначення поняття «адміністративна реформа» / Є. М. Черних, Ю. В. Камардіна // Актуальні проблеми держави і права : зб. наук. пр. Вип. 88 / редкол.: Г. I. Чанишева (голов. ред.) та ін. – Одеса : Гельветика, 2020. – С. 144-152.
Keywords: reform; administrative reform; components of administrative reform; features of administrative reform; реформа; адміністративна реформа; компоненти адміністративної реформи; ознаки адміністративної реформи; мета адміністративної реформи; реформа; административная реформа; компоненты административной реформы; признаки административной реформы; цель административной реформы; Research Subject Categories::LAW/JURISPRUDENCE